Český esperantský svaz
Stanovy

OBECNÁ USTANOVENÍ

Čl. I
1. Český esperantský svaz, z.s. (dále jen „Svaz“) je spolkem podle občanského zákoníku.
2. Názvem spolku je Český esperantský svaz, z.s.
3. Název Svazu v esperantu zní „Ĉeĥa Esperanto-Asocio“.
4. Svaz sídlí na adrese náměstí Míru 81/1, Svitavy, PSČ 568 02.
5. Svaz působí na území České republiky.
6. Jednacími jazyky Svazu jsou čeština a esperanto.

Čl. II
Poslání Svazu
Posláním Svazu je přispívat k podpoře jazykových práv a spravedlivému řešení problémů v mezinárodní jazykové komunikaci, k uchování kulturní plurality a podpoře přátelství, tolerance a porozumění mezi lidmi v souladu s ustanovením článků 2 a 7 Všeobecné deklarace lidských práv přijaté 10. 12. 1948 Organizací spojených národů a za tímto účelem šířit a všestranně používat mezinárodní neutrální jazyk esperanto.

Čl. III
Cíle Svazu
Cílem Svazu je zejména:
a)	šířit esperanto mezi českou veřejností a zpřístupňovat bohatství tohoto jazyka a jeho kultury českým uživatelům,
b)	prostřednictvím esperanta šířit českou kulturu v zahraničí a
c)	zajišťovat činnosti vyplývající ze stanov Svazu.

Čl. IV
Činnost Svazu
1.  Při plnění svého poslání a svých cílů Svaz rozvíjí následující hlavní činnosti:
a)	sdružuje zájemce o mezinárodní jazyk esperanto a usiluje o rozšiřování své členské základny,
b)	podporuje tvorbu slovníků, učebnic, internetových stránek a dalších studijních materiálů,  
c)	šíří esperanto a informuje o něm veřejnost tak, aby se mohla seznámit s posláním a cíli esperantského hnutí,
d)	napomáhá proniknutí mezinárodního jazyka esperanto do nejrůznějších oborů lidské činnosti a společenského života,
e)	seznamuje veřejnost s výsledky své činnosti různými formami a prostředky v souladu s těmito stanovami,
f)	vydává pro své členy a příznivce časopisy a jiné tiskoviny (klasické a elektronické), zejména učebnice a propagační materiály o esperantu a interlingvistice v češtině a v esperantu,
g)	provádí odborný výzkum, shromažďuje dokumentaci, statistické údaje a historické dokumenty týkající se esperantského hnutí,
h)	podporuje členy Svazu ve zvyšování a rozšiřování všeobecných a odborných znalostí v oblasti esperantského hnutí a interlingvistiky,
i)	pořádá kurzy, semináře, školení, odborné zkoušky a tematické akce ke zdokonalení jazykových znalostí členů i nečlenů Svazu a organizuje a podporuje pořádání odborných a společenských akcí pro členy Svazu,
j)	vytváří pro svoji činnost potřebné materiální a další zabezpečení,
k)	při realizaci svých cílů spolupracuje s dalšími organizacemi, tuzemskými i zahraničními, esperantskými i neesperantskými,
l)	zprostředkovává svým členům členství ve Světovém esperantském svazu (UEA), účast na Světových esperantských kongresech, předplatné zahraničních esperantských časopisů a poskytuje dle možností další služby v souladu s cíli a posláním Svazu,
m)	shromažďuje literární díla a další památky vztahující se k esperantu, archivuje je, třídí a umožňuje jejich studium v Muzeu esperanta,
n)	realizuje vzdělávací, volnočasové, sociální a preventivní programy pro děti a mládež a podporuje realizaci edukačních a socializačních programů pro seniory a zdravotně postižené.
2.	V rámci své vedlejší činnosti Svaz
a)	organizuje vedlejší činnost za účelem získání prostředků pro naplňování cílů Svazu a
b)	rozšiřuje nákupem, prodejem a půjčováním esperantskou literaturu.

ORGÁNY SVAZU

Čl. V
Orgány
1. Orgány Svazu jsou
a)	Členská schůze,
b)	Výbor a
c)	Předseda.
2. Statutárním orgánem spolku je Předseda. 
3. Nejvyšším orgánem spolku je Členská schůze. 
4. Řídícím a výkonným orgánem spolku je Výbor.

Čl. VI
Členská schůze 

1.	Členská schůze je nejvyšším orgánem Svazu.
2.	Zasedání Členské schůze se koná nejméně jedenkrát do roka a je svoláváno Předsedou. 
3.	Předseda svolá zasedání Členské schůze také z podnětu alespoň 20 % členů Svazu nebo na základě rozhodnutí Výboru. Nesvolá-li Předseda zasedání členské schůze do třiceti dnů od doručení podnětu, mohou ti, kdo podnět podali, svolat zasedání členské schůze na náklady Svazu sami.
4.	Zasedání Členské schůze řídí tří až pětičlenné pracovní předsednictvo navržené Výborem a schválené Členskou schůzí, a to na úvod zasedání a nadpoloviční většinou přítomných ve veřejném hlasování.
5.	Hlasovací právo na zasedání Členské schůze mají všichni přítomní řádní, přispívající i čestní členové Svazu starší 18 let. Není-li uvedeno jinak, k přijetí návrhů je třeba nadpoloviční většiny hlasů. Pro přijetí stanov a jejich změn je potřebný souhlas dvoutřetinové většiny hlasů. Není-li stanoveno jinak, volby jsou veřejné. 
6.	Členská schůze je schopna se usnášet, je-li na zasedání přítomno alespoň 30 členů spolku s hlasovacím právem. Usnesení přijímá většinou hlasů členů přítomných v době usnášení, nevyplývá-li z ustanovení těchto stanov něco jiného; každý člen má jeden hlas. Další procesní otázky včetně způsobu hlasování jsou stanoveny volebním řádem.
7.	Do výlučné pravomoci Členské schůze náleží:
a)	schvalovat stanovy, volební řád a jejich změny
b)	volit Předsedu a další členy Výboru, 
c)	projednávat a schvalovat zprávu Výboru o činnosti a hospodaření za uplynulé období 
d)	rozhodovat o návrzích a odvoláních předložených Členské schůzi k posouzení členy Svazu, orgány nebo složkami Svazu, ledaže Členská schůze přenese svou pravomoc na Výbor, 
e)	rozhodovat o zrušení Svazu s likvidací nebo o přeměně Svazu,
f)	schvalovat propůjčení čestného členství.
8.	Informace o své činnosti podávají podle potřeby také další složky a orgány Svazu a jednotliví členové. Pokud je diskusní příspěvek delší než 5 minut a časový plán neumožní přednést všechny písemné příspěvky, musí být k dispozici k nahlédnutí v místech registrace či na příslušné nástěnce.
9.	Ze zasedání Členské schůze pořizuje pracovní předsednictvo zápis, který musí minimálně obsahovat:
a) datum a místo konání,
b) přijatá usnesení,
c) výsledky hlasování,
d) připomínky členů, kteří požádali o jejich zaprotokolování.
Přílohou zápisu jsou veškeré písemně předložené materiály vč. zpráv výboru, pracovních komisí, klubů a sekcí.
10.	Zasedání Členské schůze se zpravidla konají v rámci akcí vnitřně nazývaných sjezd (při volbě výboru) či konference, jejichž program je širší než samotné zasedání Členské schůze.
 
Čl. VII
Výbor
1.	Výbor je řídícím a výkonným orgánem Svazu.  
2.	V čele výboru stojí Předseda, který řídí a organizuje jeho práci.
3.	Výbor má 3 až 9 členů. O přesném počtu na následující volební období rozhoduje Členská schůze na zasedání, na němž je Výbor volen.   
4.	V případě, že někdo ze členů Výboru písemným prohlášením odstoupí ze své funkce, Výbor má právo kooptovat dalšího člena Výboru z členů Svazu. Přesahuje-li počet kooptovaných počet řádně zvolených členů výboru, pak nejbližší zasedání Členské schůze musí jejich kooptaci jednotlivě potvrdit.
5.	Výbor Svazu se schází podle potřeby zpravidla alespoň dvakrát do roka. V nutných případech je přípustná i telekonference. Výbor je usnášeníschopný, pokud je přítomna nadpoloviční většina členů výboru a rozhoduje prostou většinou hlasů přítomných členů. Při rovnosti hlasů je rozhodující hlas Předsedy nebo v jeho nepřítomnosti hlas předsedajícího člena výboru.
6.	Za výbor jedná navenek Předseda nebo jím pověřený člen výboru. 
7.	Výbor:
a)	po svém zvolení potvrdí, popřípadě zvolí místopředsedu a rozdělí interní funkce a jejich náplň,
b)	rozhoduje o přijetí právnických osob a vyloučených členů Svazu
c)	řídí činnost orgánů a složek Svazu, nemají-li právní osobnost
d)	podává návrhy na organizační uspořádání Svazu
e)	stanovuje zásady spolupráce s jinými subjekty a rozhoduje o členství Svazu v tuzemských a zahraničních právnických osobách
f)	vypracovává rozpočet na další rok a závěrečné vyúčtování uplynulého roku
g)	schvaluje směrnice o hospodaření s majetkem a finančními prostředky
h)	jmenuje redaktory svazového časopisu, webových stránek, případně dalších informačních médií Svazu a vymezuje jejich pravomoci
i)	dle potřeby a možností zřizuje sekretariát Svazu, který řídí pověřený člen Svazu a jehož činnost výbor kontroluje
j)	připravuje volební řád a předkládá jej Členské schůzi ke schválení,
k)	schvaluje příspěvkový řád, pokud tak neučiní Členská schůze,
l)	předkládá Členské schůzi ke schválení návrhy k propůjčení čestného členství.

Čl. VIII
Předseda 
1.	Předseda je individuálním statutárním orgánem Svazu.
2.	Předseda stojí v čele Výboru a řídí a organizuje jeho práci.
3.	Předseda svolává členskou schůzi a předkládá ji jménem Výboru písemnou zprávu za rok i celé funkční období v případě voleb Výboru. Zpráva musí být k dispozici na internetových stránkách Svazu nejpozději 14 dní před konáním zasedání Členské schůze a je projednána před případnými volbami nového Výboru. 
4.	V případě, že Předseda zemře, odstoupí nebo je mu omezena svéprávnost, jeho funkce končí. Pokud předseda po dobu 30 dnů nereaguje po podněty členů Výboru, může být Výborem na základě jednomyslného hlasování zbývajících členů odvolán. Předsedou se ve všech těchto případech automaticky stává místopředseda, ledaže Výbor zvolí do předsednické funkce jiného svého člena.

SLOŽKY SVAZU

Čl. IX
Složky Svazu
1. Složky Svazu jsou:
a)	kluby esperantistů,
b)	sekce Svazu,
c)	komise a odborné skupiny Svazu a
d)	Muzeum esperanta.
2. Kluby esperantistů a sekce Svazu mohou mít formu pobočných spolků. Ostatní složky Svazu právní osobnost mít nemohou.

Čl. X
Kluby esperantistů
1.	Kluby esperantistů jsou organizačními složkami Svazu, které se ustavují na základě zájmu v místech, kde jsou pro to vhodné podmínky, tj. dle územního hlediska. Pro registraci u Svazu musí kluby mít minimálně 5 členů Svazu. Svou registrací se zavazují k naplňování stanov Svazu. 
2.	Při registraci musí klub uvést název, který bude používat, a jméno předsedy. Název by měl v sobě obsahovat územní označení a výraz odkazující ke slovu „esperanto“. Kromě označení klub jsou přípustná i jiná označení jako např. kroužek, místní skupina apod. 
3.	Orgány klubu tvoří členská schůze klubu a výbor klubu či jen předseda klubu v závislosti na místních podmínkách. 
4.	Klub může přijmout svůj organizační řád, který blíže upraví fungování klubu.    
5.	Členem klubu má právo být každý člen Svazu. V případě, že členská schůze klubu rozhodne ze závažných důvodů o nepřijetí zájemce či o vyloučení člena klubu, tento má právo se odvolat k Výboru. 
6.	Každý může být členem ve více klubech s tím, že si určí mateřský klub a v dalším má status hostujícího člena se všemi právy a povinnostmi. 
7.	Zasedání členské schůze klubu je nejvyšším orgánem klubu a koná se obvykle jednou ročně, nejméně však jednou za 3 roky, a zejména:
a)	volí předsedu klubu nebo výbor klubu, 
b)	schvaluje zprávu výboru klubu o činnosti a hospodaření za uplynulé období.
Schůzi svolává nejméně 14 dní před konáním předseda klubu. V pozvánce je uveden čas a místo konání a návrh programu. 
Svolat mimořádnou schůzi mohou stejným způsobem i členové, pokud originál pozvánky obsahuje i podpisy alespoň třetiny členů klubu.
Členská schůze je schopna usnášet se při účasti alespoň 5 členů s hlasovacím právem a rozhoduje nadpoloviční většinou přítomných ve veřejném hlasování, pokud organizační řád klubu nestanoví jinak.
Předseda je povinen do 14 dnů po konání zaslat o průběhu schůze zápis Výboru Svazu.
8.	Předseda, popř. výbor klubu pracuje v době mezi zasedáními členské schůze klubu, zastupuje klub ve vztahu k ostatním orgánům a složkám Svazu a zpracovává zprávy o činnosti klubu. Vede také členskou evidenci klubu.
9.	Klub je oprávněn vybírat přiměřené klubové příspěvky. Svaz je povinen klubu na vyžádání vést při svazovém účtu podúčet.
10.	K zániku klubu dochází:
a)	rozhodnutím členské schůze klubu přijatým dvoutřetinovou většinou přítomných členů klubu, nebo
b)	rozhodnutím Výboru Svazu, pokud klub nevyvíjí žádnou činnost po dobu delší než 24 měsíců, čímž se myslí např. i nedodání žádné zprávy výboru Svazu, nelze-li jinak hodnověrně činnost prokázat, nebo počet jeho členů klesne pod tři a výbor Svazu dojde k závěru, že nejde o přechodný stav, nebo klub závažně porušil stanovy, např. poškodil jméno Svazu. Zánik nemá odkladný účinek, lze se proti němu odvolat k nejbližšímu zasedání Členské schůze Svazu, která může rozhodnutí revidovat a činnost klubu v plném rozsahu obnovit. 

Čl. XI
Sekce Svazu

1.	Sekce jsou organizačními složkami Svazu, které se ustavují na základě předložené žádosti. Vznikají jako sdružení na základě odbornosti či zájmových činností, popř. věku. Pro registraci u Svazu musí sekce mít minimálně 5 členů Svazu. Svou registrací se zavazují k naplňování stanov Svazu.
2.	Členem sekce má právo být každý člen Svazu, který se chce aktivně účastnit její činnosti. V případě, že členská schůze rozhodne ze závažných důvodů o jeho nepřijetí či vyloučení, má právo se odvolat k Výboru Svazu. Člen Svazu může být členem více sekcí. 
3.	Při registraci musí sekce uvést název, který bude používat, a jméno předsedy. Název by měl obsahovat opis zájmové oblasti sekce.
4.	Sekce přijme svůj organizační řád, v němž je vymezena organizační struktura, cíle a činnosti sekce. Organizační řád podléhá schválení Výboru Svazu.
5.	Orgány sekce tvoří členská schůze sekce a výbor sekce či jen předseda sekce v závislosti na podmínkách. Má-li sekce 15 nebo více členů, musí mít alespoň tříčlenný výbor.    
6.	Zasedání členské schůze sekce je nejvyšším orgánem sekce. Koná se obvykle jednou ročně, nejméně však jednou za 3 roky. Členská schůze sekce zejména:
a)	volí předsedu sekce nebo výbor sekce,
b)	schvaluje zprávu výboru sekce nebo předsedy sekce o činnosti za uplynulé období.
Zasedání svolává nejméně 30 dní před jeho konáním předseda sekce. V pozvánce je uveden čas a místo konání a návrh programu. 
Svolat mimořádné zasedání mohou stejným způsobem i členové, pokud originál pozvánky obsahuje i podpisy min. třetiny členů sekce.
Ve výjimečných případech a po e-mailovém souhlasu minimálně poloviny členů sekce lze zasedání členské schůze sekce zorganizovat korespondenčně či e-maily. V takovém případě musí kontrolu provádět vždy minimálně 2 členové sekce a pověřený člen Výboru Svazu.
Členská schůze sekce je schopna se usnášet, je-li na zasedání přítomno alespoň 5 členů s hlasovacím právem a rozhoduje nadpoloviční většinou přítomných ve veřejném hlasování, pokud organizační řád sekce nestanoví jinak.
Předseda sekce je povinen do 14 dnů po konání zaslat o průběhu schůze zápis výboru Svazu.
7.	Předseda sekce, popř. výbor sekce pracuje v době mezi zasedáními členské schůze sekce, zastupuje sekci ve vztahu k ostatním orgánům a složkám Svazu a zpracovává zprávy o činnosti sekce. Vede také členskou evidenci sekce.
8.	Sekce může vybírat přiměřené příspěvky. Svaz je povinen sekci na vyžádání vést při svazovém účtu podúčet.
9.	K zániku sekce dochází:
a)	rozhodnutím členské schůze klubu přijatým dvoutřetinovou většinou přítomných členů sekce, nebo
b)	rozhodnutím výboru Svazu, pokud sekce nevyvíjí žádnou činnost po dobu delší než 24 měsíců, čímž se myslí např. i nedodání žádné zprávy Výboru Svazu, nelze-li jinak hodnověrně činnost prokázat, nebo počet jeho členů klesne pod tři a Výbor Svazu dojde k závěru, že nejde o přechodný stav, nebo sekce závažně porušila stanovy, např. poškodila jméno Svazu. Zánik nemá odkladný účinek, lze se proti němu odvolat k nejbližšímu zasedání Členské schůze Svazu, která může rozhodnutí revidovat a činnost sekce v plném rozsahu obnovit.
 
Čl. XII
Komise a odborné skupiny
1.	Komisi zřizuje a jejího předsedu jmenuje Výbor nebo Členská schůze k zajištění specifických úkolů. Výjimkou je volební komise, jejíž ustavení a pravidla se řídí stanovami či volebním řádem. Mají povinnost nejméně jednou do roka informovat písemně výbor o své činnosti.
2.	Komise mohou být zřízeny jako stálé nebo s časově omezenou působností podle povahy daného cíle nebo činnosti.
3.	V čele komise stojí předseda komise, který je odpovědný za činnost komise. Komise má minimálně 3 členy a o jejím složení rozhoduje předseda komise. Proti nepřijetí do komise se lze odvolat k Výboru. Předseda komise má povinnost přednést jednou do roka na zasedání Členské schůze stručnou písemnou zprávu o činnosti.
4.	Návrh na zřízení odborné skupiny předkládá výboru kterýkoliv člen Svazu. V žádosti uvede cíle skupiny, popř. časovou působnost a základní složení členů. Výbor ustavení odborné skupiny schválí, pokud cíle přispívají k naplnění činnosti Svazu. V čele odborné skupiny stojí jeho zakladatel či osoba, kterou zakladatel vedením pověřil.
5.	Členy komisí či odborných skupin mohu být výjimečně i nečlenové Svazu v případě, že se písemně zaváží respektovat stanovy Svazu a že jejich účast výrazně napomůže naplnit cíle komisí či odborných skupin. Návrh předkládá příslušný předseda komise či zakladatel skupiny Výboru a přijetí je podmíněno souhlasem Výboru.
6.	Výbor může odvolat předsedu či ukončit činnost komise (odborné skupiny), zejména pokud komise či odborná skupina nepracuje či neplní své cíle. Odvolat se proti rozhodnutí Výboru lze k nejbližšímu zasedání Členské schůze.

Čl. XIII
Muzeum esperanta

1.	Muzeum esperanta je organizační složkou Svazu. Jeho činnost zajišťuje Muzejní a výstavní skupina ČES, jejíž předseda je zároveň členem Výboru Svazu 
2.	Muzeum nemá právní osobnost, a tedy nemá ani vlastní majetek a jeho hospodaření je součástí hospodaření Svazu.
3.	Muzeum je zřízeno za účelem získávat, shromažďovat, trvale uchovávat, evidovat, odborně zpracovávat a zpřístupňovat veřejnosti sbírky týkající se jazyka esperanto a historie a současnosti esperantského hnutí, se zvláštním zaměřením bohemikálním.
4.	Výsledky své činnosti zpřístupňuje zejména prostřednictvím pořádání stálých a tematických výstav, organizování vzdělávacích a kulturních akcí, provozování vlastních webových stránek, prezentace  virtuálních sbírek, výpůjčních služeb knihovny a poskytování informačních služeb

Čl. XIV
Pobočné spolky

1.	Pobočné spolky nemají vlastní stanovy. Základní úprava jejich fungování je obsažena v těchto stanovách Svazu.
2.	Na pobočné spolky se vztahují ustanovení těchto stanov o klubech a sekcích, není-li v tomto článku stanoveno jinak.
3.	Kluby a sekce mohou získat právní osobnost jako pobočné spolky, pokud podají žádost Výboru Svazu a ten jejich žádost schválí. Výbor žádosti může vyhovět, a) pokud žadatel splňuje obecné podmínky požadované těmito stanovami pro klub či sekci, b) pokud předloží kontaktní údaje členů výboru klubu nebo sekce včetně zápisu o jejich zvolení a c) předloží všechny potřebné poklady pro registraci pobočného spolku. 
4.	Jestliže Výbor žádost schválí, podá návrh na registraci pobočného spolku u příslušného rejstříkového soudu. Veškeré náklady na registraci (včetně zejména soudního poplatku a poštovného) hradí žadatel o registraci a Svaz může předem požadovat zálohu. Totéž platí i pro veškeré následné návrhy na změny údajů o pobočném spolku v rejstříku.
5.	Pobočný spolek vzniká dnem zápisu do veřejného rejstříku.
6.	Pobočný spolek musí mít ve svém názvu dovětek „pobočný spolek Českého esperantského svazu“.
7.	Statutárním orgánem pobočného spolku je jeho předseda. 
8.	Pobočný spolek zřizuje vždy výbor v čele s předsedou pobočného spolku. Výbor je nejméně tříčlenný a vedle předsedy, je v něm určena funkce místopředsedy a hospodáře.
9.	Členy pobočného spolku mohou být jen členové Svazu. Jinak může mít pobočný spolek i registrované příznivce či hosty, kteří nejsou členy Svazu, ale podílejí se na činnosti pobočného spolku obdobně jako členové. Registrovaní příznivci a hosté nemají právo hlasovat na členské schůzi klubu a být voleni do výboru klubu.  
10.	Nikdo nemůže být předsedou více než jednoho pobočného spolku. 
11.	Pobočný spolek je způsobilý právně jednat v plném rozsahu.
12.	Svaz neručí ani nenese odpovědnost za žádná právní jednání pobočného spolku včetně jakýchkoliv závazků. Svaz neručí ani za právní jednání zakladatelů pobočného spolku vzniklá přede dnem zápisu pobočného spolku do veřejného rejstříku. Pobočné spolky neručí za závazky Svazu.
13.	V případě hrubého porušení stanov či jednání poškozujícího dobré jméno Svazu může Výbor Svazu s okamžitou platností rozhodnout o odnětí postavení pobočného spolku a podat na rejstříkový soud návrh na zrušení pobočného spolku. Proti odnětí statusu pobočného spolku se lze odvolat k nejbližšímu zasedání Členské schůze, která může rozhodnutí revidovat. V takovém případě se použije postup dle odstavce 2, náklady na novou registraci ovšem hradí Svaz.
14.	V případě zrušení pobočného spolku bude provedena jeho likvidace za účelem vypořádání majetku. Likvidační zůstatek po provedení likvidace se stává majetkem Svazu.
15.	Výbor pobočného spolku má povinnost předem informovat Výbor Svazu o všech akcích s rozpočtem vyšším než 30.000 Kč a také o akcích, kde se předpokládá účast alespoň 10 zahraničních esperantistů.
16.	Výbor Svazu může požadovat po klubu či sekci, aby podaly žádost dle odstavce čl.XIV/ 3 v případě, kdy činnost klubu či sekce výrazně administrativně zatěžuje činnost Svazu svými nároky na účetnictví, rozpočtem akcí apod., nebo navrhnout formu spolupráce a odměn za provedenou práci. 

ČLENSTVÍ

Čl. XV
Členství
1.	Členem Svazu se může stát každý zájemce o esperantské hnutí, který souhlasí s posláním, cíli a stanovami Svazu. Členství ve Svazu je řádné, přispívající a čestné.
2.	Řádným členem svazu se stane zájemce, který:
a)	je fyzickou osobou, 
b)	podá přihlášku a
c)	zaplatí členský příspěvek a zápisné.
3.	Řádným členem Svazu se po schválení Výborem může stát také dřívější člen Svazu, který byl v minulosti vyloučen.
4.	Právnická osoba se po schválení Výborem může stát přispívajícím členem. Právnická osoba při hlasování na zasedání Členské schůze vždy disponuje jedním hlasem jako celek. Nemůže se stát členem složek Svazu. 
5.	Práva řádného člena jsou:
a)	užívat výhody plynoucí z řádného členství, zejména dostávat svazový časopis či přístup na alternativní informační zdroj např. na internetu, být zvýhodněn na organizačním poplatku při akcích pořádaných ČES apod.
b)	volit a být volen do složek Svazu po dosažení 18 let věku (do výboru sekce mládeže, je-li ustavena, po dosažení 15 let věku)
c)	uplatňovat vůči Svazu dotazy, připomínky a návrhy
d)	domáhat se svých práv vyplývajících ze stanov Svazu
6.	Povinnosti řádného člena jsou:
a)	řídit se stanovami Svazu a usneseními orgánů Svazu
b)	chránit zájmy Svazu a svazový majetek
c)	platit řádně členské příspěvky podle příspěvkového řádu
d)	zvyšovat svoje jazykové schopnosti v jazyku esperanto.
7.	Přispívajícím členem se může stát fyzická i právnická osoba. Přispívající člen má stejná práva a povinnosti jako řádný člen vyjma povinnosti učit se jazyk esperanto a vyjma práva být volen do orgánů Svazu a výborů jeho složek. Svaz jako součást Světové esperantské organizace navrhuje tuto formu zvláště dalším esperantským samostatným subjektům v ČR, které mají jiného (samo)zřizovatele a které naplňují stejné či podobné cíle. Členové takové právnické osoby mohou, ale nemusí být zároveň individuálními členy.
8.	Čestným členem se může stát fyzická osoba, jíž čestné členství s jejím souhlasem propůjčí Členská schůze za mimořádné zásluhy v rozvoji esperantského hnutí nebo interlingvistiky. Čestný člen má stejná práva a povinnosti jako řádný člen vyjma povinnosti platit členské příspěvky.
9.	Členství ve Svazu zaniká:
a)	vystoupením člena
b)	vyškrtnutím člena
c)	vyloučením člena
d)	úmrtím člena
e)	zánikem Svazu.
10.	Vyškrtnut může být člen, který nezaplatil členské příspěvky dvě po sobě následující příspěvková období.
11.	Vyloučen může být člen, který svým jednáním a chováním poškodil zájmy Svazu nebo způsobil Svazu materiální újmu. O vyloučení člena rozhoduje výbor Svazu. Vyloučený člen je oprávněn se odvolat k nejbližšímu zasedání Členské schůze, který rozhoduje bez možnosti dalšího odvolání se. Do rozhodnutí Členské schůze má vyloučený člen pozastavené členství.
12.	Výbor vede veřejný seznam členů spolku v elektronické podobě. Seznam obsahuje jméno, příjmení, bydliště, datum narození členů a údaje o platbách, popř. číslo mobilního telefonu a mailovou adresu. Při požadavku např. v rámci získání dotací, registraci v zastřešujících svazech apod. lze vyžadovat i rodné číslo. 
Seznam členů spolku je aktualizován průběžně v návaznosti na nově přijaté a zapsané členy spolku či na výmazy členů spolku, kteří ukončili své členství, a dále pak při jakékoliv změně podstatných údajů, přičemž na změny je člen povinen sám upozornit Výbor. Do jmenného seznamu členů spolku může člen spolku nahlédnout po dohodě s předsedou spolku a za jeho přítomnosti.	

MAJETEK A HOSPODAŘENÍ SVAZU

Čl. XVI
1.	Zdrojem příjmů Svazu a jeho složek jsou zejména:
a)	členské příspěvky a zápisné
b)	dary, subvence a příspěvky sponzorů a vlastních členů
c)	výnosy z případné vedlejší činnosti	.
2.	Svaz a jeho složky s právní osobností hospodaří s vlastním majetkem a jsou oprávněny provádět vlastní hospodářskou činnost, získají-li k těmto činnostem příslušná oprávnění. Veškeré takto získané zdroje se stanou vlastnictvím těchto subjektů, které je mohou využívat pro rozvoj své vlastní činnosti. 
3.	Složky Svazu bez právní osobnosti mohou ve výjimečných případech, je-li to nezbytné pro jejich činnost (např. pronájem místnosti či rezervace pohoštění), uzavřít jménem pověřené fyzické osoby jednorázově ústní dohody, jejichž souhrnná výše nepřesáhne závazek ve výši 500,- Kč a jejichž splatnost je max. 1 měsíc, a následnou úhradu provést přímo z dobrovolně přijatých příspěvků.
4.	Funkce ve Svazu jsou v zásadě čestné. Členům Výboru a dalším pověřeným členům hradí Svaz výlohy spojené s výkonem funkce. Za splnění mimořádných úkolů může Výbor pověřeným členům Výboru nebo Svazu přiznat finanční nebo věcnou odměnu.    

ZRUŠENÍ A ZÁNIK SVAZU

Čl. XVII

1.	Svaz může být zrušen s likvidací usnesením Členské schůze přijatým minimálně dvoutřetinovou většinou přítomných s hlasovacím právem. 
2.	Činnost likvidátora plní Výbor Svazu nebo osoba, kterou na návrh výboru schválí Členská schůze zároveň s rozhodnutím podle odstavce 1.
3.	Svaz zanikne dnem výmazu z veřejného rejstříku.

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Čl. XVIII

1.	Stanovy nabývají platnosti dnem jejich schválení Členskou schůzi (dle předchozích stanov „sjezdem“)
2.	Přijímají se na dobu neurčitou.